ВЗАЄМОДІЯ НАВЧАЛЬНОЇ ТА ТВОРЧОЇ ДІЯЛЬНОСТІ УЧНІВ У ПРОЦЕСІ ШКІЛЬНОГО ВИВЧЕННЯ ТРОПІВ - БОНДАРЕНКО, Ю. (Витоки педагогічної майстерності, 2026)
У статті розглянуто важливе питання літературної освіти в середніх навчальних закладах, зокрема розвиток знань і вмінь учнів ідентифікувати тропи, створювати власні зразки та аналізувати в художні творах. Автор висвітлює цей процес як послідовний перехід на основі чотирьох етапів, куди входять: дотекстуальні спостереження мовно-художніх засобів із використанням прикладів, запропонованих учителем; засвоєння учнями теоретичного визначення; творення школярами власних тропів на основі заданих параметрів; аналіз мовно-художніх засобів у літературних джерелах, передбачених шкільною програмою. Зазначено, що повне розуміння дітьми «внутрішніх механізмів» тропів, яке виникає тільки під час самостійної творчої роботи, дозволяє сформувати необхідні знання й уміння для подальшого опрацювання літературного матеріалу як мистецтва слова. Тому в статті пропонуються творчі вправи з використанням понять «оксиморон», «епітет», «порівняння», «метафора», «метонімія», «перифраз». При цьому враховано, що більшість тропів мають бінарну структуру й це дозволяє використати принцип парності під час образотворення: означене й означуване (епітет); те, що порівнюють, і те, із чим порівнюють (порівняння); перенесення властивостей з одного об’єкта на інший (метафора, метонімія) тощо. Бінарна природа більшості тропів створює передумови для особливої творчої діяльності, зокрема на основі двох рядів висловів, під час якої необхідно сполучити елементи з різних груп, запропонованих учителем або придуманих учнями. Ці особливості слугують орієнтирами для школярів у процесі створення власних мовно-художніх зразків. У статті представлено не лише методичні рекомендації, але й достатньо широкий практичний матеріал, який вчителі можуть використовувати на уроках літератури під час вивчення теоретичних понять, що стосуються тропеїчної природи мистецтва слова.